Här kan du söka bland alla redan ställda frågor.
Alla frågor är besvarade av riktiga studie- och yrkesvägledare.
Just nu är 32141 frågor besvarade.
Omöjligt att bli läkare efter basår på folkhögskola?
2Poäng
Ann
Hej! Jag undrar över mina chanser att bli läkare efter att ha läst på basår på folkhögskola? Som jag förstår det så tar universiteten in betydligt färre från folkhögskolor... Men i vilken grupp testas man? BII, HP, AU (t.ex. Umeå bteyg+hp)?? Kan man tänka att man har "chans att komma in" om man har ett betygssnitt som alltid ligger över den lägsta BII? Eller hur funkar det? Försöker läsa om just hur antagning efter folkhögskola fungerar men hittar inget jag blir klok utav... Kan man se vad de som kom in från folkhögskola hade för resultat på det de kom in på?
Hej Ann! om en sökande har Omdöme (studieomdöme) om Grundläggande behörighet (från en folkhögskola) så har man en siffra - upp till högst 4.0. Med den siffran i BF-urvalsgruppen. Att det står 4.0 i antagningsstatistiken i BF-urvalet betyder att någon eller några kom in med det omdöme men det behöver absolut inte betyda att alla med det högsta omdöme kom in. Antal sökande till läkarprogrammet med högsta omdöme brukar vara fler än antal platser, så någon kommer in men inte alla. Urval kan ske på andra meriter som resultat från högskoleprovet eller så kan det lösas genom en lottning (utlottning av platserna). Om man har examensbevis från gymnasiet och på en folkhögskola läser endast de naturvetenskapliga kurser som fysik, kemi, biologi och mer matte - då får man inte omdöme om grundläggande behörighet, utan man prövas i Betygsgruppen i BII (kompletteringsgruppen) med det meritvärde som man hade på de betygen som ingår i examensbevis från gymnasiet (eller från komvux, om man har examensbevis från komvux).
I BI kan man inte prövas om man inte direkt efter gymnasiet var behörig. Du kompletterar, om jag förstår dig rätt för behörighet och då prövas du med ditt meritvärde (från examensbevis från gymnasiet, som förblir oförändrat) i BII (kompletteringsgruppen). Du frågar om man kan vara säker på att komma in om ens meritvärde ligger högre upp än vad den tidigare antagningsstatistik visar, och svar på den frågan är - tyvärr Nej. Antagningsgränserna kan gå upp och ner ganska mycket. Vad antagningsmeriten blev ser man i efterhand. Den tidigare antagningsstatistiken är endast en "fingervisning". Har man resultat från högskoleprovet, prövas man i HP-urvalet. Man kan prövas i flera olika urvalsgrupper, vilket är ganska vanligt att man gör.
Frågor och svar taggade med 'programplan för NA' (3 st.)
Hej!
Jag ska börja läsa det naturvetenskapliga Programet på gymnasiet nästa år och funderar på vilka kurser som man läser det första året. De obligatoriska alltså.
Liselotte: :
Hej Ibrahim,Se Programplan för NA >>> - där kan du se vilka kurser som läses på 3 år, men upplägget på varje skola kan vara annorlunda. Vi kan ta Idrott och... Läs hela svaret
Hejsan!
Jag går första året på gymnasiet natur/natur och har något jag undrar över. Om jag läser modersmål 1 och får godkänt, kommer det läggas 100 poäng till det totala betyget? Till exempel, om jag har 2150 poäng men har läst modersmål 1 och fått godkänt, kommer detta ämne att lägga 100 poäng...
Anna: :
Hej Erick,för att kunna få ut Examensbevis från gymnasiet - finns det ett Antal olika krav, bland annat måsteman följa en viss "programstruktur". Se vilken struktur examensbevis från NA... Läs hela svaret
Hej
Jag undrar om man kan ta bort Fysik 2 och lägga till ett annat ämne så att man ändå kan få någon form av examen även om man går Naturvetenskapsprogrammet inr. Natur. Men att man istället tar studenten med en individuell studieplan? Hur kommer det att funka i universiteten senare? Kollar...
Anna: :
Hej Mohamad,
på gymnasiet finns det på NA-programmet 2 inriktningar - och alla inriktningskurser från en av inriktningar måste vara med; Undantag - om rektor fattar beslut om Individuellt... Läs hela svaret