Hej, Jag går tredje året på gymnasiet och är intresserad av yrket på engelska ”Advice columnist.” Jag vet inte vad det heter på svenska, eller hur man blir det?? De brukar arbeta för tidningar där de besvarar läsares frågor om olika ämnen, oftast gällande människors problem. Det verkar riktigt spännande.
Sök efter frågor
Här kan du söka bland alla redan ställda frågor.
Alla frågor är besvarade av riktiga studie- och yrkesvägledare.
Just nu är 31928 frågor besvarade.
Advice columnist?
3 Svar
Hej Sara,
jag har nu fått svar från en sakkunnig inom branschen som lyder: "Det finns inget speciellt yrke för denna syssla. Istället är det så att tidningar och tidskrifter vanligen använder specialister inom olika ämnen för att svara på läsarfrågor."
***
Jag vill råda dig att kika på många olika yrken inom Journalistik: t.ex Kronikör och Multijournalist, Språkyrken och även Bokförlagsyrken samt på Kommunikatör och Digital kommunikatör.
Och så ännu ett svar från en annan sakkunnig, var god läs nedan:
"Jag känner inte till någon yrkestitel som direkt svarar mot titeln ”advice columnist” i svensk press. Men det är mycket vanligt att olika redaktioner har en frågekolumn eller hjälper sina läsare att reda ut svåra frågor. Ett bra exempel på det är det klassiska TV-programet Plus på SVT, eller veckotidningarnas frågespalter med insändarfrågor. Många barnprogram på SVT har också inslag av detta.
I Svenska medier skulle en person som hanterar läsarfrågor kallas redaktör. Om redaktören inte kan svara eller ta reda på det själv kan en reporter kopplas in. Eventuellt en ämnesreporter som blivit expert på ett område. Eller så kan reportern helt enkelt intervjua en forskare eller expert i frågan och sedan rapportera svaret. En sak som nuddar vid detta är så kallad ”viralgranskning” där journalister fakta- och källgranskar memes, bilder eller påståenden som spridits i sociala medier. Detta kallas Fact-checking och håller på att bli en viktig del av journalistiken.
Gemensamt för de flesta som jobbar med sådana här saker i Sverige är att de i grunden är journalister. De är inte nödvändigtvis experter på något ämnesområde, men de är väldigt bra på att snabbt ta reda på fakta och att berätta på ett begripligt sätt.
Vill du plugga till journalist finns det flera högskolor och folkhögskolor att välja mellan. De utbildningar som är äldst och mest kända är journalistprogrammen vid Stockholms och Göteborgs universitet, samt Mittuniversitetet i Sundsvall. Programmen är på tre år och ger dig en fil. Kand. i ämnet journalistik. Vill du veta mer kan du surfa in på universitetens hemsidor. Vårt program hittar du exempelvis här: https://www.miun.se/journalist ".
Hej igen, nedan finner du svar från Lunds Universitet:
I svenska dagstidningar finns ofta en blandning av olika slags krönikörer. Ibland låter man också krönikörer svara på frågor från läsarna som en särskild service gentemot läsarna. I och med att allt fler av oss konsumerar journalistik och medier digitalt, har också plattformen som rådgivande krönikör förändrats. Till exempel kan samma rådgivande service som tidigare fanns som en kolumn i papperstidningen nu finnas som en chatt på tidningens sajt.
Krönikor i sig utgör ett brett fält av journalistiken: en del av dem driver politiska teser (opinionsjournalistik på ledarsidorna), andra ger läsarna olika perspektiv på aktuella händelser inom till exempel politik, sport, kultur, nöje etc. Den som skriver krönikorna kan vara en journalist som jobbar på tidningen, en forskare eller en profilerad person som har specifika kunskaper i ett visst ämne.
Några ex:
* Journalisten Lena Melin svarar på frågor från läsarna:
https://www.aftonbladet.se/nyheter/a/3JK83M/fraga-lena-mellin--fa-svar-pa-dina-fragor-om-politiken
* Ekonomijournalisten Birgitta Piper svarar på frågor från läsarna
https://www.m-magasin.se/experter/stall-en-fraga-till-birgitta-piper/
* Psykologen Siri Helle svarar på frågor från läsarna:
https://www.aftonbladet.se/nyheter/a/AdwPMx/tala-med-psykologen-om-corona
* Forskaren Emma Frans kollar upp aktuella ämnen
https://www.svd.se/om/vetenskapskollen
Hoppas detta var till någon hjälp!
Hälsningar
Nedan finns svar från Kalix folkhögskola:
... live-rapporterar de flesta journalister numera. Då möter de också läsare och svarar på frågor. Kommunikatörer, som vi utbildar, svarar ju däremot på journalisternas frågor. Hoppas det var till någon hjälp.
OCH NEDAN - SVAR FRÅN MALMÖ UNIVERSITET:
Jag tänker att det inte finns någon specifik väg till den rollen. Mitt svar till ungdomen i fråga är att hen kanske ska prova på att göra en informationsintervju med någon som har den rollen och höra hur hen kom dit.
Jag tänker också att de som svarar på frågor ofta är experter inom en viss nisch – personen i fråga är kanske jurist och expert på familjerätt eller psykolog och expert på barnuppfostran, eller utbildad inom mode med en lång karriär bakom sig och så vidare. Så om ungdomen i fråga vill satsa så är min första fråga:
1. Vilket ämne vill du vara expertrådgivare inom?
2. Komplettera din expertis med att öva mycket på att skriva/ta någon specifik kurs inom journalistiskt skrivande eller liknande.
3. Förvänta dig inte att få denna roll omedelbart utan se till att skaffa mer expertis först genom andra jobb, alternativt sök dig till tidskrifter som riktar sig till yngre läsare och sälj in dina tjänster, skapa en portfolio över hur frågor och svar kan se ut.
Hej, jag vill tipsa dig om yrkeshögskoleutbildningar, t.ex
Affarshogskolan/digital-marknadskommunikator-affarshogskolan-linkoping
och
yhguiden.se/utbildning/nackademin/digital-kommunikator-i-sociala-medier-nackademin-stockholm - hela utbudet av yrkeshögskoleutbildningar finns på www.yhguiden.se - sök på Kommunikatör.
Digitala kommunikatörer interagerar med "publiken"/läsare och allmänheten. Vet inte om det är exakt det du vill jobba med, men kika på det alternativet, är mitt råd!
Just yrkeshögskoleutbildningar är kortare och mer praktiska än högskoleutbildningar. YH visar också väldigt god resultat i att "ge jobb"!
Vänligen
ANNA
Hej igen, vi fick nu svar från Uppsala Universitet. Var god läs det svaret, nedan:
Tänker du på de som till exempel svarar på frågor i SVTs direktrapportering? Jag tror inte att det finns någon särskild yrkestitel för personer som jobbar med sådant. Jag skulle tro att de som svarar på frågorna där har en utbildning inom antingen journalistik och/eller sociala medier, det kan nog vara en blandning.
Hej igen, vi fick nu svar även från Ljungkile folkhögskola:
Så roligt att det finns intresse för journalistyrket!
Ja, det stämmer att du som reporter, alltså intervjuande journalist, tar reda på saker som allmänheten behöver få veta.
Som journalist kan du jobba med radio, med tidning, med nyhetssajter eller med tv.
Om den studerande vill veta mer är personen varmt välkommen att höra av sig till oss.
Vår ansökan är öppen nu, för studiestart i augusti (uppgift från 3 april 2020):
https://www.ljungskile.org/utbildningar/journalistlinjen/
Vänligen
Hej igen! nere kan du läsa svar från JOURNALIST FÖRBUNDET:
Det finns inte ett allmänt yrke om att svara på frågor i en tidning.
De frågespalter som finns har lite olika inriktning. Dels finns det spalter som handlar om hälsa men också sådana som handlar om ekonomi, samlevnad, växtodling med mera med mera.
Gemensamt för de flesta är att det är en person med specialkunskap som svarar på frågor till frågespalten.
Så vill man jobba med den typen av arbete, gäller det att plugga in specialkompetens som kan omsättas till en spalt.
Med vänliga hälsningar
Hejsan, vi fick idag svar från Stockholms Universitet. Var god läs nedan:
Hej!
Sådana yrken finns inte bara på tidningars och tidskrifters insändarsidor utan även i kommuner och på statliga myndigheter o.s.v. – jobbet som studievägledare på högskola eller universitet har ju lite av den karaktären också. Men någon direkt yrkestitel och en utbildning som på ett mera direkt sätt tar en dit är lite svårare. Enklaste svaret är väl att om man vill in i tidningsbranschen så ska man trycka sig åt det hållet och ett sätt att göra det är att läsa någonting som har med den branschen att göra, t.ex. journalistik.
Men viktigt att poängtera är att man inte behöver ha läst journalistik för att jobba som journalist. En av våra tidigare studenter jobbar t.ex. sedan länge på Rapport-redaktionen, både inrikes- och utrikes, och hon läste utbildningsprogrammet Kulturvetarprogrammet och hade barnkultur som huvudområde och Medie- och kommunikationsvetenskap som ytterligare studier. Kulturvetarprogrammet består av en inledande Kulturvetenskaplig baskurs, 30 hp sedan läser man sitt huvudområde i tre terminer (i exemplet Barnkultur I, II och kandidatkurs) samt ytterligare en termin (Medie- och kommunikationsvetenskap I, 30 hp) därefter en avslutande Kulturvetenskaplig tillämpningskurs, 30 hp som bl.a. innehåller 10 veckors praktik. Det var när studenten under sina studier i ämnet barnkultur skrev om krigsrapportering och barn som hon kom i kontakt med Rapport och de fick upp ögonen för henne, sedan la ho sin praktik på den redaktionen och fortsatte jobba där efteråt.
Här nedanför ser du var några av de som läste Kulturvetenskaplig tillämpningskurs, 30 hp förra vårterminen hade varit ute på praktik någonstans och åtminstone sex av dem nedan var redan anställda vid det avslutande seminariet i våras (så ser det ut termin efter termin, huvudområdet står först).
Sörmlands museum
- Uppackning och placering av föremål och samlingar i museets magasin.
- Registrering av museiföremål i databasen Sofie.
- Vara delaktig i utvecklingen av museets nya Berättande magasin.
- Vara ”svans” under visningar och eventuell framtagning av egen temavisning i magasinet m.m.
Konstvetenskap och etnologi -- båda upp t.o.m. kandidatkurs --, samt Museipedagogik 7,5 hp
Blue Royal Film Society
- Assistera i arbete kring manuscoachning för film- och tevemanus.
Filmvetenskap, samt Projektledarutbildning, 30 hp
Sagolekhuset Junibacken
- En stor del av arbetsuppgifterna handlar om arbetet med att möta besökarna.
- Ta del av arbetsuppgifterna på den pedagogiska avdelningen.
- Följa arbetet i Junibackens ensemble.
Barnkultur, samt Konstpedagogik I, 7,5 hp, Förskolans uppdrag: Utforskande, lek och omsorg 7,5 hp, Pedagogiska miljöer 8,5 hp, Verksamhetsförlagd utbildning I, 3 hp och Framträdande och retorik 3,5 hp
Kulturstrategiska staben, Kulturförvaltningen
- Ingå i strategiskt arbete i och med flertalet utredningar som förvaltningen genomför.
- Medverka vid barnrättsnätverket inom Stockholms stad.
- Bistå vid förvaltningens arrangemang för förskola och skola.
Etnologi, samt Ryska för nybörjare 15 hp och Kläder, kropp och identitet 15 hp
Centrum för fotografi
- Uppsökande konstpedagogisk verksamhet och praktisk tillämpning.
- Värd i galleriet.
Konstvetenskap, samt Etnologi I, 30 hp
Modernista
- Lektörsläsning.
- Scanning av böcker inför återutgivningar.
- Arbete med metadata olika i register och system.
- Administrativt arbete.
- Korrekturuppdrag.
Litteraturvetenskap, samt Svenska I, 30 hp, Fantasy 7,5 hp, Romerska kejsare: Liv och litteratur 7,5 hp, Tellus I – Geologi 15 hp, Språkriktighet i modern svenska 7,5 hp. Mytologi 15 hp
Orakel PR
- Utföra olika PR- och marknadsföringsuppdrag åt byråns kunder.
- Delta vid olika möten.
- Övriga uppgifter som åläggs av bolagets vd.
Medie- och kommunikationsvetenskap, samt Konstvetenskap I: Visuella studier, 30 hp
Arbetscenter Stockholm
- Administration.
- Hjälpa arbetssökande hitta jobb.
- Kontakt med Arbetsförmedlingen
Socialantropologi, samt Sociologi I, 30 hp
Sveriges television
- Hämta/lämna analog film.
- Lära sig filmdigitalisering.
- Lära sig grunderna i det digitala arkivet.
Filmvetenskap, samt Idéhistoria I, 30 hp, Konstvetenskap I, 30 hp, Arkeologi I, 30 hp och Arkeologi II, 30 hp
Studiefrämjandet Stockholms län
- Genomförande av Program Rosetta, ett jämställdhetsprojekt inom musik.
- Stötta Art Movement, ett projekt inom integration genom konst.
Medie- och kommunikationsvetenskap, samt Projektledarutbildning, 30 hp
RFSU Stockholm
- Stöd till projektledare: Ta fram en skrift, administration, textbearbetning, delta i utbildningar.
Etnologi, samt Projektledarutbildning, 30 hp
Scenkonstmuseet
- Fördjupat värdskap i utställningen Sound Check.
- Medverkan i arbetet med uppdatering av Ljudskogen.
- Medverkan i uppstartsarbetet för Dansutställningen.
Musikvetenskap, samt Historia I, 30 hp
Tekniska museet
- Musealt arbete: Utställningsdesign, pedagogiska workshops, museivärdsarbete, spelfestival, m.m.
Etnologi, samt God och dålig vetenskap, orienteringskurs 7,5 hp, Kläder, kropp och identitet 15 hp, Populärkulturen och samhället 15 hp, Introduktion i genusstudier 15 hp, och Introduktion i genusstudier – vetenskapskritiska perspektiv 15 hp.
Frågor och svar taggade med '100p' (13 st.)
-
Räknas komvuxarbete naturvetenskap/teknik som ett ämne på 100 poäng?
Hej, Jag studerar på komvux mot naturvetenskap/teknik. Den kursen kräver 2400 poäng. Just nu har jag avklarat 1800 poäng. Tänker läsa 5 kurser till på 500 poäng. Totallt blir det 2300 poäng + kursen komvuxarbete mot naturvetenskap/teknik 100...
Hej!Komvuxarbete, 100 poäng, ingår inom komvuxexamens 2400 poäng; det är alltså 2300 poäng + 100p.komvuxarbete = 2400poäng som ingår i examensbevis från komvux, oavsett vilken sort komvux-examen det handlar om. -
Betyg av 100 poängs kurs och 50 poängs kurs?
Hej! Väger betyget av en 100 poängs kurs i gymnasiet tyngre än betyget från en 50 poängs kurs? Jag läser engelska 7 och vill eventuellt höja upp mitt betyg till ett B då den är en 100 poängs kurs och mina lärare sa att betyget...
Hej,ja, det stämmer. Ett betyg i en 100poängs kurs "väger" dubbelt så mycket som i en 50poängs-kurs. Exempel:vi säger att en elev har E betygen i en 100p.kurs t.ex en... Läs hela svaret -
Moderna språk på gymnasiet?
Hej! Jag studerar nu moderna språk Steg 3 i gymnasiet. Enligt Skolverket ska jag få 100 poäng. Jag frågar, är det någon betydelse eller skillnad när jag får betyg A, B, C , D eller E på provet?
Hej,100poäng är det kursens "omfattning" (hur Stor kursen är). De flesta gymnasiala kurser har omfattning ("volym" på 100 gymnasiala poäng. Vilket betyg i kursen moderna språk 3... Läs hela svaret -
Slutbetyg - prövning?
Hej, Först och främst, tack för en otroligt bra sida. Ni gör ett fantastiskt jobb! Min situation är följande. Har ett slutbetyg från 2015. Mitt meritvärde är 21,22 (BII). Jag har under flera års tid genomfört massvis med prövningar...
Som vi tolkar reglerna så borde du få en höjning på + cirka 0.21 (50 poäng fler ökar ”volymen” så höjningen blir mindre än 0.22). Svarar med reservation: reglerna eller deras... Läs hela svaret -
Matematik på Gymnasiet motsvarar i timmar?
Hej, Finns det något officiellt dokument typ skolverket på engelska där det framgår på hur det svenska gymnasiesystemet är uppbyggt kring antal timmar lästa för varje ämne? Behöver det för studier utomlands , måste redovisa hur...
Hej Nina,se info på skolverket.se/undervisning/gymnasieskolan/laroplan-program-och-amnen-i-gymnasieskolan/gymnasieprogrammen/amne?matematikVarje gymnasiekurs i matematik (numera, sedan reformen Gy2011/Vux2012)... Läs hela svaret -
Prövning i en kurs på 200 poäng och den nya kursen är på 100 poäng?
Hej! När jag läste kursen ”handel & specialisering” var den på 200 poäng. Har ett slutbetyg på 2350 poäng. Vad händer ifall jag gör en prövning i den kursen nu, då den enbart är på 100 poäng enligt det nya...
Hej Hanna,det är egentligen en fråga till Antagning.se som kommer att räkna ut ditt nya jämförelsetal/meritvärde, efter höjningen. Jag tror att... Läs hela svaret -
Hur många poäng höjs mitt betygssnitt?
Hej! Hur många poäng höjs mitt betygssnitt om jag höjer en 100-poängskurs från ett F till ett E, respektive C? Idag har jag 18.85 med full merit. Tack på förhand!
Hej Alexandra,om du höjer betyget i en 100p.kurs från F till E så höjs ditt Jämförelsetal med ca + 0.4 och om du höjer från E till C - i så fall med ca + 0.6... Läs hela svaret -
Hur mycket höjer en betygshöjning på EN enhet mitt meritvärde?
Hej! Jag undrar om någon här vet hur mycket ens gymnasiala meritvärde höjs av att man höjer sitt betyg i en 100 poängskurs en enhet (dvs E->D, D->C, C->B eller B->A)? Jag har hört olika siffror angående detta och är därför...
Hej Lukas,att höja betyget i en 100p.kurs "ett steg" alltså t.ex från E till D eller från B till A ger höjning på cirka + 0.1.VänligenJulia SYV -
Komplettera Kemi 2?
Hej jag skulle ha läst kemi 2 just nu men hoppade av mitt i terminen eftersom att jag tyckte att det var för svårt och jag hade inte motivationen att lära mig då mycket hände i mitt liv. Jag funderar dock på om jag behöver Kemi 2 när jag ska...
Hej Erika,om man läser kemi 2 på komvux på Heltid, tar det fem veckor.HälsningarMikael -
Hur långa är idrottslektionerna på gymnasiet?
1
Det är olika på olika skolor - vissa kör med dubbla lektioner; kursen Idrott och hälsa 1 är på 100 undervisningstimmar men de kan vara fördelade väldigt olika på... Läs hela svaret -
Behövs det 2400 poäng för gymnasieexamen från Komvux?
Hej! Jag kommer att ha 2350 poäng när jag har läst färdigt alla ämnen som krävs för högskoleförberedande programmet (humanistiska programmet) - och än så länge är alla som är färdiglästa godkända. Jag träffade en SYV för några veckor sedan för att prata om gymnasieexamen och nu känner mig...
Hej Maria,anledning till varför du måste ha exakt 2400 poäng för att ta ut examen från Komvux är följande: kursernas betyg ska räknas in i ditt... Läs hela svaret -
Hur snabbt hinner man färdigt 1 kurs på komvux?
Hej! Jag går samhälle beteendevetenskap och tar studenten nu till sommaren! Jag hade planerat att åka till USA i sen september eller oktober som Au Pair men fick idag reda på att man måste ha en gymnasieexamen för det. Jag har F i Matte 1b, 2b och naturkunskap 1b. Jag vet att det är matte 1b som...
Hej Klara, du kan läsa Matematik 1a på komvux, som är lite lättare mattekurs; det går att ta ut examen från komvux med godkänt betyg i matte 1a även om examen... Läs hela svaret -
Naturvetenskap 1?
Kan man läsa naturvetenskap 1 även om man läser motsvarande naturvetenskap programmet? Jag läser på komvux och jag behöver samla 2400 gymnasiet poäng. Som är inte lätt tycker jag. Har ingen gymnasiet behörighet från mitt land heller. Kan man läsa naturkunskap 1 för gymnasiet poängs skull
Hej!Min bedömning är att du inte kan ha Naturkunskapskurser (Nk1b eller Nk1a1 eller Nk1a2 eller Nk2) om du samtidigt har Biologi, Kemi och fysik-kurserna; i samma examensbevis får ej ingå kurser som till "stora delar"... Läs hela svaret
Hittar du inte din fråga?
Skapa en ny fråga