Här kan du söka bland alla redan ställda frågor.
Alla frågor är besvarade av riktiga studie- och yrkesvägledare.
Just nu är 32128 frågor besvarade.
Reell kompetens?
2Poäng
Kate
Hejsan! Jag tog aldrig studenten, utan hoppade av gymnasiet efter första året och började arbeta. Efter det ville jag försöka studera vidare och kom in via reell kompetens enligt fri kvot på Yrkeshögskola där jag studerade i ett år plus att jag genomförde en praktikperiod på en bank. Än en gång går jag i tankarna av att vilja studera vidare på universitet/högskola, och då inom IT-området då det var det jag gjorde på YH.
Till mina frågor:
1. Hur stor är skillnaden mellan att komma in på Yrkeshögskola vs Högskola med reell kompetens?
2. Går det att hitta statistik på hur många som blir behöriga till högskolan genom reell kompetens?
3. Vad bör man tänka på när man ansöker om reell kompetens?
4. Områdesbehörighet 13, på vilka vis godkänns det att man fått kunskaperna på? Finns det tester man kan göra för att styrka sina kunskaper?
5. När det kommer till ansökningar om reell kompetens, kommer mina studier på YH att ha en inverkan så att jag har större chans att bli behörig samt att jag utfört en längre praktikperiod som det kan jag arbeta med som utexaminerad från YH?
Hej Kate, områdesbehörighet 13 till svenska högskoleutbildningar kräver följande godkända gymnasiebetyg: Biologi B Fysik B Kemi B Matematik D eller i morsvarande nya kurser - Biologi 2 Fysik2 Kemi 2 och Matematik 4. Innehåll i matte 4 kan du se på matteboken.se/lektioner/matte-4 Du måste, alltså tvunget, skaffa dig godkända betyg i de, ovan nämnda, kurser. Det kan du inte komma ifrån för det krävs för Särskild behörighet.
Om "reell kompetens" vid ansökan till svenska högskoleutbildningar... Det är för Grundläggande behörighet som du kan bli bedömd på "reell kompetens": 3 års arbetslivserfarenhet på minst halvtid (som minimum) + godkända betyg i ett antal gymnasiala kurser, bl.a i matematik 1, svenska 1,2 och 3 och engelska 5 och 6. Läs mer på antagning.se/sv/Det-har-galler-for-dig-som-gatt/En-annan-väg
Du kan alltså börja med att söka plats på de gymnasiala kurserna, ovan. Ett annat alternativ är att du söker till en Allmän kurs på en folkhögskola med naturvetenskaplig profil. Allmän kurs tar, vanligtvis, 3 år att läsa men om du har goda förkunskaper kan du bli klar snabbare - men som absolut snabbast tar det ett läsår (2 terminer).
Du ställde följande frågor: 1. Hur stor är skillnaden mellan att komma in på Yrkeshögskola vs Högskola med reell kompetens? - Mitt svar: väldigt stor skillnad. Yrkeshögskola gör egen "sammantagen bedömning" och om utbildningsansvariga tror att man kan klara av utbildningen och ledig plats finns efter att behöriga kom in - så får yh ta in; Däremot har högskola strikta "punkter" som alla måste uppfyllas - var god se info på Antagning.se/sv/Det-har-galler-for-dig-som-gatt/En-annan-väg
2. Går det att hitta statistik på hur många som blir behöriga till högskolan genom reell kompetens? - Vi har inte den statistiken på Fråga SYV; du kan med den frågan kontakta CSB och UHR (men jag tror inte det kommer hjälpa dig komma in på högskola, oavsett hur många eller hur få som blir bedömda behöriga på reell kompetens) ... Alla behöriga får delta i konkurrensen; man konkurrerar i så fall endast i HP-urvalet (man måste tvunget ha resultat från högskoleprovet); hur många som kommer in som ej konkurrerar i betygsgrupper utan endast i HP-urvalet borde kunna få svar på men deras chanser beror mest på hur Högt resultat på Högskoleprovet de fick... så jag vet faktiskt inte på vilket sätt den statistiken skulle vara intressant mer än strikt teoretiskt sett, om man gillar statistik och kanske vill bli Statistiker.
3. Vad bör man tänka på när man ansöker om reell kompetens? Mitt svar: man måste ha ett giltigt resultat från högskoleprovet, annars kan man endast komma in på utbildningar som har "tomma platser" efter antagningen är genomförd.
4. Områdesbehörighet 13, på vilka vis godkänns det att man fått kunskaperna på? Finns det tester man kan göra för att styrka sina kunskaper? Mitt svar: kurser för Särskild behörighet måste du ha godkända betyg i; ang.tester - så är det i så fall PRÖVNINGAR.
5. När det kommer till ansökningar om reell kompetens, kommer mina studier på YH att ha en inverkan så att jag har större chans att bli behörig samt att jag utfört en längre praktikperiod som det kan jag arbeta med som utexaminerad från YH? - MITT SVAR: jag är inte säker på att jag förstår frågan... Till högskola måste man vara BEHÖRIG - ha både grundläggande & särskild behörighet; sedan deltar behöriga i konkurrensen om utb.plats; konkurrera kan man med meritvärde från Examensbevis eller Slutbetyg; med Omdöme från en folkhögskola och/eller i HP-urvalet (resultat från högskoleprovet)... var i detta som yh-studier skulle kunna "komma in" kan jag inte riktigt se. Ibland (myckt sällan) öppnas det för AU-alternativt urval, och det är endast i det fallet som "sammantagen bedömning" görs och då är det bra att även ha läst på yh, men BEHÖRIG måste man ändå vara + AU är ett ganska sällsynt undantag. Var god se info på fragasyv.se/info/alternativ-antagning-hogskola
Frågor och svar taggade med 'planering mot kandidatexamen' (2 st.)
Hej! Är utbildad förskollärare, men drömmer om arbetet i ekonomi exempel redovisning, revisor, lön. Jag har dock inte läst ma3b så vad jag förstår är det svårt att ta ut en examen på universitetet. Jag gillar distans och...
Milla : :
Hej,att läsa kurser för en kandidatexamen på heltid tar tre läsår. Läser man på deltid, tar det längre tid, t.ex om man läser på halvtid tar det 6 läsår... så... Läs hela svaret
Om man har läst 120 hp på en högskola, men vill inte läsa de resterande 60 hp som Högskolan har lagt upp utan kombinera de godkända högskole kurserba med fristående kurser och ta egen kandidat examen, skulle det vara möjligt?
Milla : :
Hej Felicia!du måste få svar från det lärosäte där du vill ta ut examen. Det är endast de generella "ramar" som gäller för alla lärosäten och de är 180 hp och av... Läs hela svaret